Paneurópska  vysoká  škola, Fakulta práva
Študijný odbor: 6817 občianske právo
Oponentský posudok habilitačnej práce

Habilitačná práca: 	Nájomná zmluva v procese rekodifikácie súkromného práva  
Autor:	  			JUDr. Denisa  Dulaková  Jakúbeková, PhD.

Oponent: 	doc. JUDr. Monika Jurčová, PhD., Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave

Ako oponentka menovaná dekrétom predsedu Vedeckej rady Fakulty práva Paneurópskej vysokej školy zo dňa 9. 10. 2014 podávam tento oponentský posudok na vyššie uvedenú habilitačnú prácu. 
						I.
Habilitačná práca autorky bola vydaná ako súčasť komplexného diela o nájme, publikácie Dulaková Jakúbeková, D.,  Fekete, I., Križan, M. Nájomná zmluva v procese rekodifikácie súkromného práva. Bratislava : C. H. Beck, 2014, 496 s. Z toho dôvodu ako oponentka beriem ohľad aj na cieľ autorky zaoberať sa nájmom skutočne len vo všeobecnej rovine, keďže nájom na bývanie, resp. nájom nebytových priestorov a iné osobitné druhy nájmu boli predmetom skúmania spoluautorov monografie. 
Autorka je známa svojou dlhodobou vedeckou špecializáciou na zmluvné občianske právo, ktorá sa prejavuje bohatou a erudovanou publikačnou činnosťou sústredenou na všeobecné aj osobitné otázky zmluvných vzťahov. 
						II.
Téma je rozhodne aktuálna, keďže nájomné vzťahy si vyžadujú v novom civilnom kódexe prehodnotenie súčasnej právnej úpravy v mnohých otázkach, nevyhnutnú aktualizáciu a výrazné prispôsobenie zmeneným spoločenským podmienkam. Do budúcnosti by sa malo toto prehodnotenie uskutočniť vo viacerých ohľadoch: systematika nájmu, špecifikácia potreby osobitných úprav nájmu s ohľadom na účel nájmu  a/ alebo predmet nájmu, resp. subjekty nájomných vzťahov. V ďalšej vrstve tohto skúmania treba určiť základné piliere a najmä zásady, ktoré majú byť pre jednotlivé  osobitné druhy nájmu rozhodujúce, a to tak, aby právna úprava slúžila ako vhodný dispozitívny model obsahu nájomných vzťahov na bývanie,  podnikanie alebo iný účel (resp. všeobecne bez ohľadu na účel a predmet nájmu) a zároveň definovala, ktoré prvky právnej regulácie sú do tej miery zásadné, že ich zachovanie by malo byť eventuálne garantované minimálne normami jednostranne kogentnej povahy. Dôležitým je aj stanovenie hranice medzi sociálnym a trhovým nájomným bývaním.
Vzhľadom na skutočnosť, že autorka uprednostnila všeobecné otázky nájmu, niektoré z naznačených otázok  habilitačná práca nezodpovedá, ale jej prednosťou je široký komparatívny záber, ktorý sa sústreďuje najmä na korene nájomného práva na našom území a systematické otázky.  Prácu tak možno považovať aj za ideovú základňu ďalšieho vedeckého skúmania naznačených otázok.  Keďže autorka ako členka rekodifikačnej komisie pracuje na príprave paragrafovaného znenia nájomnej zmluvy, možno predpokladať, že tejto nadstavbe sa v jednotlivostiach venuje v ďalšej vedeckej, publikačnej  a najmä legislatívnej činnosti.
III.
Hlavná textová časť práce sa člení na úvod, štyri kapitoly, záver a zoznam použitej literatúry. Téma habilitačnej práce je spracovaná v kapitolách I. Všeobecne o nájomnej zmluve, II. Historické východiská, III. Nájomná zmluva v slovenskom práve de lege lata, IV.  Nájomná zmluva v procese rekodifikácie súkromného práva.  
S ohľadom na systematiku práce je zrejmé, že autorka pravdepodobne považuje za dôležité prvky rekodifikačných prác otázky:
a)	vymedzenia zmluvného typu a jeho pojmových znakov, 
b)	historických činiteľov formovania  inštitútu nájmu, 
c)	kritickej analýzy právnej úpravy de lege lata,
d)	komparácie so zahraničnou úpravou. 
V zásade sa možno s takýmto nazeraním stotožniť, pretože proces rekodifikácie (a v jeho rámci aj inštitútu nájmu) nemožno realizovať bez zohľadnenia uvedených činiteľov. 
Systematike práce zodpovedá výber vedeckých metód, ktoré autorka využíva aj v závislosti od spracúvanej časti práce a jej obsahu.  Analytická a syntetická metóda prevažuje v tretej kapitole, ostatné kapitoly využívajú najmä metódu historickú a  priamu aj nepriamu komparáciu. Posledná kapitola má skôr popisný charakter.  

						IV.
K obsahu práce v jednotlivostiach.
a)	Autorka v kapitole I., s. 8 ( a neskôr sa k tomu vracia aj v kapitole III., s. 46) vymedzuje nájomnú zmluvu ako absolútny neobchod, resp. neobchodnú zmluvu s poukazom na § 261 ods. 6 OBZ a odkazom na starší komentár Patakyovej.  Vzhľadom na novelizácie OBZ a zmenený obsah tohto ustanovenia (a aj nové prečíslovanie, keďže v súčasnosti  ide o § 261 ods. 9) by som uprednostnila uvažovať o nájme medzi podnikateľmi v intenciách kombinovaného obchodu, s poukazom na aplikáciu všeobecných ustanovení OBZ  o záväzkových vzťahoch ( úroky, premlčanie a pod.) V tejto súvislosti tiež možno  spochybniť aj aktuálnosť rozsudku citovaného v poznámke č. 89.
b)	Podľa názoru oponentky by niektoré pasáže práce mali byť zaradené vo forme poznámky pod čiarou. Treba samozrejme rešpektovať osobitosť štýlu písania každého autora, ale z môjho pohľadu niektoré „podružné“, elementárne či vedľajšie údaje rozbíjajú logiku výstavby textu a oslabujú inak logicky vystavanú líniu skúmania inštitútu nájmu. Za takéto napríklad považujem:
•	Terminologickú poznámku o výpožičke a pôžičke v českom jazyku (s. 10)
•	Vybrané dlhšie citácie (napr. citácia Saturníka, s. 11)
•	Vedľajšie informácie okrajove súvisiace s obsahom práce (zmienka o predpisoch prijatých v rokoch 1963- 65 a celá systematika  pôvodného OZ  z roku 1964 na s. 40- 41)
•	Zákonné definície súčasti veci a jej príslušenstva (s. 48),  znenie čl. 4 a čl. 20 ods. 2 Ústavy SR ( s. 53)
•	Zákonná definícia nehnuteľnosti ( s. 87)
•	Ustanovenie Trestného zákona na s. 105
c)	 Súhlasím s autorkou, že existujú situácie, kedy je rozlíšenie medzi zmluvou o dielo a nájmom reálne potrebné.  Naopak vymedzenie vo vzťahu k zmluve o úvere, resp. porovnanie úveru a pôžičky považujem za marginálne vo vzťahu k téme. V tejto časti práce by bolo skôr zaujímavé prezentovať autorkin názor na len načrtnutý timesharing (s. 14), t. j. či sa stotožňuje s výhľadovým zaradením timesharingu v rámci rekodifikácie a jej argumenty.
d)	Rovnako na s. 16 autorka oboznamuje s alternatívami zaradenia lízingu v novom OZ podľa Legislatívneho zámeru, ale k poskytnutej informácii absentuje stanovisko autorky. V tomto ohľade osobne považujem za diskutabilné tvrdenie v Legislatívnom zámere, že finančný lízing možno kvalifikovať ako spotrebiteľský kontrakt, keďže na rozdiel od spotrebiteľského úveru je finančný lízing frekventovaný vo vzťahoch B2B.
e)	Ku kapitole II. Historické východiská by som adresovala jediný námet. Z autorkou podaného prehľadu vývoja inštitútu nájmu by ma zaujímal najmä presah na súčasnosť a zvýraznenie, čo autorka považuje za prekonané prvky  a naopak ktoré aspekty by mali byť aj de lege ferenda oživené, alebo zachované. Napríklad zaujímavá historická poznámka na s. 34 ohľadne bytových nájomných vecí, výpovedných a sťahovacích poriadkov by mohla byť inšpiratívnym námetom.
f)	Kapitola III.   je podľa môjho názoru ťažiskovou a najobsiahlejšou kapitolou práce. Stotožňujem sa s viacerými autorkinými postrehmi a návrhmi (základné ustanovenie nájomnej zmluvy ako konsenzuálny kontrakt – s. 48,  právo na zľavu z nájomného, resp. právo neplatiť nájomné – s. 91, „cena výhod“ a zľava z nájomného – s. 92 ).  
g)	Vo vzťahu k ukončeniu nájomného vzťahu má autorka rovnako mnohé zaujímavé návrhy (aj z toho vyplýva, že táto kapitola je koncipovaná najmä s ohľadom na rekodifikáciu). Napr. výpoveď bez výpovednej lehoty- účelovo aj paralela s dôvodmi dnešného odstúpenia od zmluvy, ktorej výsledkom je okamžité zrušenie nájomného vzťahu. Ide v podstate aj o terminologické a pojmové ustálenie spôsobov ukončenia záväzkových vzťahov a ich účinkov, čo musí nutne nadväzovať na všeobecnú časť záväzkov. Osobne považujem otázku skončenia nájomného vzťahu za významne previazanú s jeho účelom a predmetom.  De lege ferenda sa vyžaduje nielenže vyjsť zo všeobecnej časti záväzkového práva, ale zvažovať aj možnosti a mieru všeobecnosti úpravy ukončenia nájmu všeobecne a pravdepodobne aj potrebu rozsiahlych špecifických regulácií osobitných druhov nájmov. Tu bola autorka do istej miery limitovaná rozsahom svojho skúmania v práci.
h)	V tejto analytickej tretej kapitole považujem za diskutabilné napríklad
•	Odkaz na prenajatie majetkového práva na s. 51 (predmetom nájmu je originál alebo jeho rozmnoženina, a nie majetkové právo)
•	Absentujúci názor autorky na prenájom spoluvlastníckeho podielu ( s. 55)
•	Diskutabilné tvrdenie na s. 59 o dispozitívnom charaktere ustanovení o všeobecnom nájme,  spotrebiteľský vzťah ?
i)	Posledná kapitola práce poukazuje na  právne úpravy v zahraničí, pričom akcentuje najmä možnú systematiku právnej úpravy nájmu.  Na jednej strane sú tieto poznatky najmä s ohľadom na úvahy o budúcej systematike nájmu v slovenskom OZ podnetné (najmä nemecký BGB a nájom na bývanie), na druhej strane je zrejmé, že niektoré úpravy sú skutočne už prekonané ( Code Civil  -štyri druhy nájmu dobytka??).  Skôr v tejto časti mohol byť väčší priestor venovaný nájmu podľa DCFR, hoci význam týchto ustanovení nemožno preceňovať, keďže pre nájom nehnuteľností, nájom na bývanie, nájom podnikateľských priestorov DCFR neposkytuje žiadne modelové pravidlá. V tejto súvislosti bude inšpiratívne pracovať de lege ferenda s výsledkami európskeho projektu TENLAW, ktorý sa nájmom na bývanie v EÚ zaoberá.
V.
Práca je po formálnej stránke v súlade s požiadavkami stanovenými Smernicou dekana Fakulty práva PEVŠ  č. 2/2013, okrem drobných nedostatkov v citačnom aparáte.

VI.
Kritická analýza súčasnej právnej úpravy, znalosť historických koreňov skúmaného inštitútu v spojitosti s komparáciou aj so zahraničnými zdrojmi musí nevyhnutne tvoriť základ úpravy inštitútu nájmu v rekodifikovanom občianskom práve. Autorka tieto predpoklady v práci osvedčila a navyše ich vhodne spája aj s poznatkami z aplikačnej praxe. Oponentka sa plne stotožňuje s odporúčaniami autorky prezentovanými v závere práce.
Pri obhajobe práce by sa autorka mohla zaoberať týmito otázkami:
a)	Ako autorka identifikuje kľúčové otázky osobitných druhov nájmov, ktoré si vyžadujú odchylnú úpravu od princípov a pravidiel platných pre všeobecnú úpravu nájmu?
b)	Odporúčate kogentnú povahu vybraných ustanovení o nájme na bývanie ? Ak áno, v akom rozsahu?
Záver: Habilitačná práca Nájomná zmluva v procese rekodifikácie súkromného práva autorky JUDr. Denisy Dulakovej Jakúbekovej, PhD. spĺňa kritériá štandardne vyžadované pre tento typ kvalifikačnej práce.

V Nitre 29.12.2014				doc. JUDr. Monika Jurčová, PhD.